Цінову політику в ринкових умовах диктує ринок. Що стосується якості ковбаси, то це повноваження Держспоживстандарту і управління захисту прав споживачів. На превеликий жаль, в області майже не залишилось м’ясокомбінатів, а ті, що залишились, не в змозі задовольнити потреби навіть бюджетної сфери (лікарні, школи, дитячі садки). Область стала місцем збуту не зовсім якісної продукції.
В магазинах не зустрінеш ковбасних виробів, які би відповідали вимогам ДСТУ. Як правило це продукція виготовлена по ТУ, які розробляються самими підприємствами.
79
Вопрос:
Кто конкретно диктует ценовую политику (поставщик, магазин) и кто отвечает за необоснованно взвинченные цены. Например 1кг сырокопченой колбасы в.с.Глобинского мясокомбината стоит-88 грн. На вкус пластелин, смешанный с солью и ароматизаторами. При рассиотрении через мощную линзу удалось прочитать, что в состав входит мясо курицы, соя , соль и полный асортимент Е.
Про ОАО “СНПО ім. Фрунзе” діє на загальнодержавному і міждержавному ринках, тому його діяльність контролює центральний апарат АМКУ.
Що стосується контролю за “Сумиобленерго” – це також є не наші повноваження. Дозвіл на придбання активів “Сумиобленерго” також дає центральний апарат АМКУ.
Діяльність “Сумиобленерго” постійно знаходиться під увагою Сумського тервідділення. Ми неодноразово порушували справи проти даного суб’єкта господарювання за порушення закону про “Захист економічної конкуренції”. Декілька разів надавали рекомендації припинити дії, які мають ознаки цих порушень. До речі , хотів би зазначити, що “Сумиобленерго”, порівняно з іншими обленерго, з повагою відноситься до нашого законодавства і не так часто виходить за його межі.
75
Вопрос:
Российский бизнесмен Константин Григоришин является главным акционером ОАО «СНПО им. Фрунзе», недавно он получил контроль над «Сумыоблэнерго». Контроль за электроэнергетикой и теплоэнергетикой города превращает его в главного монополиста или даже хозяина Сум. Человек, обладающий такой властью в городе, сможет не считаться ни с мнением городской власти, ни с мнением жителей. Как бороться с этим явлением?
Одним із основних завдань Антимонопольного комітету згідно із статтею 3 Закону України є здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції.
Відповідно до статті 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції» до основних порушень, які вчиняють суб’єкти господарювання у сфері ціноутворення, є антиконкурентні узгоджені дії суб’єктів господарювання та зловживання монопольним (домінуючим) становищем на ринку.
В межах області на даний час закупівлю молока здійснюють 15 молокопереробних підприємств Сумської, Полтавської, Харківської і Чернігівської областей. Отже, незважаючи на значну кількість молокопереробних підприємств, якими здійснюється закупівля молока, зазначений ринок є більш - менш конкурентним і швидше за все жоден з суб’єктів господарювання, яким здійснюється закупівля молока не має ознак такого, що займає монопольне (домінуюче) становище на зазначеному ринку.
Разом з тим, у разі встановлення молокопереробними підприємствами одночасно однаково низьких закупівельних цін на молоко при тому, що кожне підприємство має різні витрати, такі дії можуть бути кваліфіковані органами Антимонопольного комітету як антиконкурентні узгоджені дії суб’єктів господарювання.
На даний час постановою Кабінету Міністрів України від 04 листопада 2009 №1248 затверджено мінімально допустимий рівень цін на молоко, зокрема, на молоко незбиране екстра та вищого ґатунку, першого та другого ґатунків встановлено у розмірі, відповідно, 2600, 2500 і 2120 гривень за 1 тону (без урахування ПДВ).
Але зазначений рівень цін згідно законодавства використовується лише як база для розрахунку розміру дотацій з бюджету, які відшкодовуються молокопереробним підприємствам при закупівлі молока сирого для промислової переробки, зокрема, у населення.
Здавачі молока ж, не розуміючи цього, і сприймаючи встановлені ціни як дійсно мінімальні закупівельні ціни, скаржаться у різні інстанції на те, що молокопереробні підприємства закуповують молоко за цінами, нижчими від визначених Постановою. Швидше за все, такі скарги не матимуть жодного результату, оскільки на превеликий жаль законодавство у цьому випадку на боці молокопереробних підприємств. Так, відповідно до положень Закону України «Про ціни та ціноутворення» визначено, що вільні ціни і тарифи встановлюються на всі види продукції, товарів і послуг, за винятком тих, до яких здійснюється державне регулювання цін і тарифів.
Тобто, відповідно до чинного законодавства, за відсутності державного регулювання, закупівельні ціни на тваринницьку продукцію формуються у вільному режимі, зокрема, визначаються суб’єктами господарювання самостійно, за згодою сторін.
Як показало життя, механізм встановлення мінімальних закупівельних цін на молоко, які використовуються лише для розрахунку дотацій не забезпечує належного рівня захисту економічних інтересів здавачів молока, що проживають у сільській місцевості, де, при нинішній ситуації з безробіттям громадян, корова є чи не єдиним джерелом доходу.
77
Вопрос:
Сельские жители периодически жалуются на бессовестные действия молокозаводов, которые искусственно снижают закупочную цену молока для селян. Люди вынуждены просто выливать молоко, отказываясь продавать за гроши. На Западной Европе в прошлом году даже проходила акция, когда производители молока вылили на поле тысячи литров молока, протестуя против монополии на этом рынке.
Опишите, пожалуйста, ситуацию на молочном рынке в данный момент? Будет ли повышаться цена на молоко и кисломолочные изделия в Сумах?
Цей ринок є загальнодержавним, він є конкурентним. Тому на цю ситуацію не розповсюджуються повноваження АМКУ. Колясочку можна придбати де завгодно, у різних магазинах, за різною ціною. Говорити про наявність монополії у цій ситуації не доводиться. Якщо би була скрізь однакова ціна, можна було би говорити про змову суб’єктів господарювання. Зараз не знаю, яка ціна на колясочки, але думаю, що вона в різних торгівельних мережах різна.
77
Вопрос:
Добрый день! Наболевший вопрос.
Когда государство начало делать соцвыплаты при рождении ребенка, производители или продавцы детских товаров (например, колясочки) резко взвинтили цены, предполагая, что у людей появились деньги? Как можно бороться с такой спекуляцией? Какие рычаги контроля есть у вас?
Питання слушне. Ми обмежені процесуально. На сьогоднішній день більше 80% рішень , які ми приймаємо оскаржують ся в судах. Тому кожне наше рішення ми буквально відшліфовуємо. Хочу сказати, що конкуренційне відомство Франції розглядає справи від 3 до 5 років і це є норма. Інша ситуація, що там набагато вищий рівень правової культури. Ми не можемо поспішати, бо попереду розгляд прийнятого нами рішення, як мінімум в чотирьох судових інстанціях.
Друга проблема – в колективі працює 15-16 чоловік. Навантаження на них колосальне. Ми займаємося не тільки розглядом справ, ми моні торимо ситуацію на всіх проблемних і соціально важливих ринках. Стежимо за концентрацією суб’єктів господарювання. Згідно закону України “Про закупівлю товарів, робіт і послуг” ми відстежуємо ситуацію під час тендерів, щоб не було спотворено результати торгів. Також відстежуємо ситуацію на рекламному ринку в частині введення в оману споживачів. І це до речі надзвичайно важливий сектор роботи. розумію, що іноді ми запізнюємося з прийняттям рішення, але чи буде краще, якщо поспішно його завершимо і програємо суди?!
Хочу підкреслити, що сьогодні комітет виграє в судових інстанціях близько 90% справ. Це найвищий показник серед інших державних структур в Україні.
77
Вопрос:
Какой средний срок рассмотрение жалоб или заявлений, которые поступают специалистам антимонопольного комитета? Спрашиваю, потому вопрос о тендерах рассматривался в течение полугода, и АМКУ сделал выводы тогда, когда уже ничего нельзя было изменить?
Какие пути оптимизации или ускорение рассмотрения подобных жалоб, чтобы АМКУ работало оперативнее?